Keskiajan+tärkeimmät+teokset

Jumalainen näytelmä Danten tunnetuin teos, joka kertoo kristityn henkilön elämästä kuoleman jälkeen. Teoksessa kerrotaan matkasta helvetin ja kiirastulen läpi taivaaseen. Jumalainen näytelmä on siis jaettu kolmeen osaan, joista helvetin tarina on tunnetuin. Helvetin portin yläpuolelle on kirjoitettu teksti Ken tästä käy, saa kaiken kaiken toivon heittää, mikä on kirjan tunnetuin fraasi.

//" Elomme keskimatkaan ehtineenä// //samoilin synkkää metsää, koska olin// //pois harhautunut tieltä oikealta.//

//Ah, vaikea on sanoin ilmi tuoda// //tuon metsän sankkuus, kolkkous ja jylhyys,// //sen pelkkä muistokin taas nostaa pelon!//

//Se karmea kuin kuolema on miltei;// //vaan kun myös hyvää sieltä löysin, tahdon// //kuvailla muunkin siellä kokemani. ''//

//[]//

Kettutarinat Yksi tunnettu allegoria on Roman de Renart eli Kettu Repolaisen seikkailut (Ketturomaani). Eläimet kuvataan petoina, ei söpöinä otuksina. Tarinat kuvataan tavallisen ihmisen näkökulmasta, eli alhaaltapäin ja se onkin yksi syy niiden suosioon.

Ruusun romaani Ruusun romaani (Roman de la Rose) on teos jolla on kaksi tekijää: Guillaume de Lorris sekä Jean Meung, joka kirjoitti sen loppuun. Se on ranskalaisen sydänkeskiajan tunnetuin vertauskuvallinen teos. Se kertoo unesta ja rakkaudesta.

Katkelma Ruusun romaanista //Ja Luonto, joka kantaa huolen//

//Kaikesta taivaan tällä puolen,//

//Pajaansa astui avaraan//

//Ja yksilöitä takomaan//

//Taas ryhtyi koko tarmollansa,//

//Jott’ aina säilyis laji, kansa.//

//Se yksilöitä valmistaa//

//Niin paljon, että kiinni saa//

//Ei Kuolo koko sarjaa, joskaan//

//Silt’ yksilöt ei säästy koskaan.//

//…//

//Vaan Kuolo vaik’ on armioton,//

//Sen kintereillä Luonto on:// //Kun yksi kuoloon kupsahtaa//

//Niin toinen pakoon lupsahtaa.//

//Jos Kuolo isän tempaakin,//

//Jää poika, tytär, äitikin.//

//He pakenee, jää elohon//

//Siks kunnes heidän vuoro on.//

//(suom. Tyyni Haapanen-Tallgren)//

Näkyrunot Keskiajalla julkaistiin paljon tekstejä, jotka kertoivat ilmestyksisä ja ihmeellisistä näyistä. Yleensä näyt olivat kristillisiä, ja ne kuvasivat kristillisiä hahmoja, ideoita tai periaatteita. Näkyrunoissa saatettiin keskittyä Rouva Luontoon, Rouva Filosofiaan tai Rouva Järkeen. Yksi näkyrunojen kirjoittajista oli roomalainen filosofi Boethius.

Ritarien seikkailut Ritarirunous on varhaiskeskiajalla luotua kirjallisuutta ritarisäätyjen keskuudessa. Ritareista kertovissa tarinoissa ja sankarilauluissa pyrittiin luomaan mahdollisimman yksiulotteista kuvaa ritareista. Ritarirunouteen kuuluvat ritarieepokset, runoromaanit, ritariromaanit ja trubaduurirunous.

[] [] [] [] []